home


 * OPPGAVETEKSTEN**

a) vise koss wikien kan tenkjast brukt i undervising eller administrasjon av undervisinga, eller i ein annan samanheng som er relevant for ein skulekvardag. De skal vise dette gjennom å lage ein wiki og fylle denne med innhald og funksjonar som demonstrerer ideane de har kome fram til. Oppgåva treng ikkje vere knytt direkte til undervisinga du har det inneverande skuleåret.

b) skrive ein refleksjonsdel (maks 4000 ord) der de set wikien de har laga i faglege og didaktiske rammer. I denne refleksjonsdelen bør de knyte oppgåva dykkar til følgjande forhold: - **bruk av Web 2.0 i skulen - læreplanen - forhold knytt til opphavsrett, reglar og lovverk, etikk - didaktiske og faglege refleksjonar**

Refleksjonsdelen skal vere tydeleg på referansar til relevant litteratur.

c) levere oppgåva på tildelt plass på it's learning (Eksamensmappa) i to delar: (i) ei lenke til sjølve wikien og (ii) ein PDF med den innleverte refleksjonsteksten. I sjølve refleksjonsteksten må de ha med skjermbilete, både for å illustrere poeng og knyte teksten lettare til døma de skildrar, men òg for å gardere oss mot at wikien blir sletta, tekniske uhell, etc.

Wikien skal også være en læreplankonkretisering og det er greit å kunne ha forskjellige menyer på venstre siden.

s. 15 the library of babel jeg ønskerv at elevene skalbygge opp et bibliotek over alt de har lært. S 16 om wikipedia S 19 S27 eleven glemmer det meste etter at eksamen er over, wed hjelp av wiki har de med seg kkunnskapen resten av livet, kanskje. s.31 utvikle en refleksjon omkring informasjon og kunnnskap og elevens forhold til egen læring. S.65 læring ikke bare in individuell prosess S71 skolen er den samfunns institusjonen som har endret seg minst S74 det de fleste tenker om skole baserer seg på egne erfaringer, ikke innsikt fra forskning. (da blir det vannskelig å fornye skolen) S83. punktene S84 ikt fungerer som katalysator for endring Tenk å kunne sitte på hver vårt sted ,skole sammmarbeide på tvers og bygge noe sammen S85 samarbeid kan likegjerne skje med elever i andre klasserom og andre land S90 skolen for 50 år siden i grove trekk som idag Må få med at ikke alle elevenes kompetanse overgår vår. Gruppe: ** Irene Songe og Kristin Svendsen ** Refleksjonsdel; praktisk prosjektarbeid **
 * 1.0** **INNLEDNING**

// ”Det som kjennetegner mennesket (…) er at vår erkjennelse som mennesker er knyttet til de mediene og den teknologien vi til enhver tid bruker og forholder oss til.” // Ola Erstad (2005: 15)

Skolen har i likhet med samfunnet for øvrig gjennomgått en teknologisk revolusjon de siste tiårene. Få ante hvilke konsekvenser blant annet Douglas Engelbarts forskning på digitale nett skulle få for organiseringen og distribusjonen av kunnskap inn i det nye årtusenet. Lærere og elever i skolen har vært vitne til en rask utvikling fra de første stasjonære datamaskinene ble installert på egne datarom, til dagens teknologi og krav til kompetanse, som teoretisk sett overskrider den tradisjonelle undervisningens fysiske rammer.

Gjennom et praktisk prosjektarbeid ved en videregående skole i Sør-Rogaland har vi tatt i bruk wiki som læringsverktøy i undervisningen. Ved å introdusere wiki for elevene har vi ønsket å vise hvordan digitale læringsverktøy har utviklet seg fra statiske skyggebilder av tidligere tiders læremetoder, til dynamiske, kommunikative arenaer for læring. Samtidig har vi ivret for et fokus på tverrfaglig samarbeid og elevenes motivasjon for læring, med utgangspunkt i læreplanens krav til kompetanse i digitale hjelpemidler.


 * 2.0** **BEGREPSBRUK**

Ettersom litteraturen tar i bruk flere alternative begreper knyttet til fagområdet IKT, er det en utfordring å vite om man skal benytte IKT-kompetanse, medial kompetanse, ”literacy” eller digital kompetanse, for å beskrive de nye kravene elever og lærere møter i skolen. Ola Erstad (2005: 123) påpeker at ”Begrepsbruken omkring ny teknologi og utdanning er uklar og usystematisk.” Vi har valgt å i hovedsak bruke begrepet //digital kompetanse// ettersom det er dette uttrykket som tas i bruk i læreplanverket.


 * 3.0** **PROBLEMSTILLING**

Elevgruppen som ble valgt ut til prosjektet er en førsteklasse på utdanningsprogrammet elektrofag. Vi underviser klassen i henholdsvis fellesfaget engelsk, og programfagene data- og elektronikksystemer og automatiseringssystemer. Med utgangspunkt i vår egen faglige bakgrunn, og elevenes forutsetninger, ble følgende problemstilling formulert:

//I hvilken grad kan bruk av wiki som læringsverktøy muliggjøre/forenkle tverrfaglig samarbeid, og øke elevenes motivasjon til læring?//

Vi har forsøkt å besvare problemstillingen ved å opprette en wiki som fokuserer på elevgruppens behov og interesser, og er forankret i læreplanens mål.


 * 3.0** **FRA HJEMMESIDE TIL WIKI**

Den teknologiske utviklingen som har funnet sted på nettet kan eksemplifiseres gjennom framveksten av det sosiale mediet //wiki//. Wiki betegner "...en spesiell type __[|hypertekst]__-samling av dokumenter, eller [|gruppevaren] som brukes til å lage slike samlinger." (Wikipedia). Tim O'Reilly ([|2009]) anser "content management systems" som forløperen til wiki, og skiller disse ad ved å betrakte dem som tilhørende hver sin digitale æra; nærmere bestemt web 1.0 og web 2.0. henholdsvis. Uttrykket web 2.0 fungerer som et samlende begrep for den prosessen som O'Reillys tabell nedenfor illustrerer (våre uthevinger). Teknologien har utviklet seg fra et fokus på ensidig, statisk publisering av materiale på "hjemmesider", til komplekse sider som skapes i et dynamisk fellesskap: "Now, of course, "dynamic websites" (i.e., database-backed sites with dynamically generated content) replaced static web pages well over ten years ago. What's dynamic about the live web are not just the pages, but the links." (O'Reilly 2009).


 * ~ Web 1.0 ||~  ||~ Web 2.0 ||
 * DoubleClick || --> || Google AdSense ||
 * Ofoto || --> || Flickr ||
 * Akamai || --> || BitTorrent ||
 * mp3.com || --> || Napster ||
 * Britannica Online || --> || Wikipedia ||
 * **personal websites** || **-->** || **blogging** ||
 * evite || --> || upcoming.org and EVDB ||
 * domain name speculation || --> || search engine optimization ||
 * page views || --> || cost per click ||
 * screen scraping || --> || web services ||
 * publishing || --> || participation ||
 * **content management systems** || **-->** || **wikis** ||
 * directories (taxonomy) || --> || tagging ("folksonomy") ||
 * stickiness || --> || syndication ||

Multimodalitet I følge Erstad (2005) innebærer begrepet multimodalitet kombinasjonen av ulike, simultane uttrykksformer. Erstad (2005: 131) anser multimodalitet som et sentralt begrep for å analysere digitale medier hvor ”… bruk av bilder, skrift, lyd, grafikk, logoer med mer (opptrer) i samme skjermbilde. Hypertekster/hyperlinker

”I løpet av vel femti år har datamaskinen utviklet seg til et multimedialt og multimodalt medium som kan simulere og samle alle andre medier og teksttyper i én omgivelse.” Liestøl, Fagerjord og Hannemyr (2009: 79)


 * 4.0** **LÆREPLANENS KRAV TIL DIGITAL KOMPETANSE**

I følge Erstad (2005: 133) bør digital kompetanse defineres som ”… ferdigheter, kunnskaper og holdninger ved bruk av digitale medier for mestring i det lærende samfunn.” Erstad bryter ned den digitale kompetansen i skolen til enkeltkomponenter, hvorav vi anser samtlige for å være svært aktuelle i arbeidet med wiki. Spesielt er den komponenten i den digitale kompetansen som omhandler //kommunikasjon// av stor betydning i en wiki, da Erstad (2005: 134) beskriver kommuniksjons-komponenten som det å ”Kunne inngå i nettbaserte lærende situasjoner med andre, og kunne utnytte den digitale teknologien til samarbeid og deltagelse i nettverk.”

Et viktig poeng i forståelsen av begrepet digital kompetanse, er Erstads (2005) presisering av at opplæringen i digital kompetanse i skolen ikke er statisk, rent teknisk eller intellektuell. Tvert i mot skal skolen øve elevene i en kommunikativ, interkulturell, kritisk og kontekstuell digital kompetanse. På dette punktet kan utvikling fra Web 1.0 til Web 2.0 betraktes som en parallell.


 * ENGELSK: **// Å kunne bruke digitale verktøy // i engelsk gir mulighet for autentisk bruk av språket og åpner for flere læringsarenaer for faget. Engelskspråklig kompetanse er i mange tilfeller en forutsetning for å kunne ta i bruk digitale verktøy. Samtidig kan bruk av digitale verktøy bidra til utvikling av engelsk språkkompetanse. Kildekritikk, opphavsrett og personvern er sentrale områder i digitale sammenhenger som også inngår i engelskfaget.

// Utdrag fra læreplanene. Kilde: [|www.Udir.no] //
 * ELEKTROFAG: **// Å kunne bruke digitale verktøy // i elektrofag innebærer å foreta informasjonssøk og produksjon av teknisk underlag på systemer og enheter. Digitale verktøy brukes også til programmering, konfigurering og feilsøking.


 * 5.0** **LÆREPLANENS KRAV TIL TVERRFAGLIGHET**

· V elge et tverrfaglig fordypningsemne innenfor eget programområde og presentere dette. · Skrive formelle og uformelle tekster med god struktur og sammenheng om personlige, tverrfaglige og samfunnsmessige temaer. (Kompetansemål innen hovedområdet //Kommunikasjon).//
 * ENGELSK: **

// Utdrag fra læreplanene. Kilde: [|www.Udir.no] //
 * ELEKTROFAG: ** Opparbeidelse av grunnleggende planleggingskompetanse, systemforståelse og utvikling av læringsstrategier i virkelighetsnære, tverrfaglige læringsoppdrag skal danne grunnlag for videre fordypning og spesialisering på Vg2, og fungere som byggesteiner for en livslang læringsprosess. (Del av formål for //felles programfag//).


 * 6.0** **ETISKE ASPEKTER VED BRUK AV WIKI**

Før wikien ble tatt i bruk informerte vi elevene om lisensieringsprogrammet Creative Commons; herunder opphavsrett og lovverk generelt ved bruk av Internett. Vi snakket også med elevene om hva som er god nettikette, med vekt på kildekritikk, kildebruk, nettvett og personvern.


 * 7.0** **REFLEKSJONER RUNDT BRUK AV WIKI SOM LÆRINGSVERKTØY**


 * 7.1** **KLASSENS WIKI – FRA LÆRERSTYRT TIL ELEVSTYRT LÆRING**

7. Wikiens formål

Først og fremst ønsket vi oss en prosess der både vi og elevene kunne øke sin digitale kompetanse, gjennom arbeidet med wiki som læringsverktøy. I så måte tok vi hensyn til læreplanens føringer, samt den kompetansen de involverte allerede innehadde. I tillegg ønsket vi å øke vår og elevens kompetanse innen opphavsrett, regler, lovverk og etikk knyttet til Web 2.0 generelt, og wiki spesielt. Et annet uttalt formål var å øke det tverrfaglige samarbeidet på skolen. Da vi satte i gang prosjektet eksisterte det ikke noen form for samarbeid mellom fellesfag og programfag på utdanningsprogrammet for elektrofag. I og med læreplanens krav om tverrfaglighet anså vi dette som et viktig aspekt ved prosjektet. Endelig var et sentralt mål å øke elevenes motivasjon for læring, samt skape en læringsarena som gikk utover fagenes, årstrinnets, klasserommets og skolens rammer.

7. Elevenes digitale kompetanse

I følge Erstad (2005) utgjør barn og unges erfaringer og opplevelser med bruk av medier på fritiden grunnlaget for den digitale kompetanseutviklingen i skolen. Medietilsynets Trygg Bruk undersøkelser fra 2008 viser dessuten at unge i snitt bruker 2 timer og 2 minutter på Internett hver dag. Internett-bruken øker jo eldre man blir; det vil si at vår elevgruppen; som er elever i den videregående skole, har bred erfaring med digitale medier. Likevel er det i hovedsak Internett-spill //og ifølge ITU monoitor 2007 blandt annet lynmeldinger (msn), søkemotorer og nedlasting av musikk// de unge bruker tiden sin på når de er på Internett. D//e unge bruker også mye tid på facebook, 94% av alle mellom 13 og 30 år er på facebook og 50% er innom daglig ifølge Øyvind Solstad i NRK Beta.// Da vi introduserte wiki for elevgruppen, viste det seg at ingen av dem hadde tidligere erfaring med å publisere og/eller redigere materiale på en wiki. Likevel gjorde deres forhåndskunnskaper og ikke minst interesse for det som foregår i den digitale verden at de raskt viste motivasjon prosjektet.

7. Lærerens digitale kompetanse På landsbasis kommer lærerne langt ned på listen når barn og unge rangerer hvilke personer de har lært om Internett fra. Lærere rangeres på en femteplass i følge Medietilsynets Trygg Bruk undersøkelser fra 2008. Samtidig viser samme undersøkelse at det er foreldrene og skolen som er de viktigste kildene til trygg bruk av Internett. I så måte anså vi vår rolle som //veiledende// når det gjaldt den tekniske forståelsen av wiki; vi regnet med at elevenes kompetanse fra andre digitale medier raskt ville føre til at de overgikk oss når det gjaldt teknisk kunnskap. Som følgende eksempel viser, fikk vi rett i denne antagelsen : 



Denne eleven har på egenhånd laget en struktur på sin side som er en kopi av hvordan slik informasjon organiseres på Wikipedia (vi tenker da spesifikt på ”fakta-rammen” til høyre i skjermbildet over).

Til tross for at det tekniske aspektet ved lærerens digitale kompetanse ofte overgås av elevene, støtter vårt prosjekt opp under Trygg Bruk undersøkelsens funn i forhold til trygg bruk av Internett. Vi sier oss enige i undersøkelsens (2008: 6) poengtering av den endring som har funnet sted i skolens IKT-undervisning: ”Innholdet i opplæringen har skiftet fokus fra ren brukerteknikk (hvordan komme seg inn) til fokus på trygg bruk, kildekritikk og personvern.” Selv om elevene forholdsvis raskt forstod hvordan de opprettet sider på wikien, laget linker til andre kilder, og satte inn videosnutter fra YouTube, har de fremdeles vanskeligheter med å forstå de grunnleggende prinsippene innen god kildebruk og kildekritikk.
 * 7. Wikiens innhold og funksjoner**

7. Innledende grep

I utformingen av wikien hadde vi som mål at den etter hvert skulle være elevstyrt i størst mulig grad. Vi så oss likevel nødt til å opprette en struktur for wikien som elevene skulle følge og benytte som mal i det videre arbeidet. Vi ønsket nemlig en mest mulig lik struktur på de to wikiene elevgruppen skulle utforme, og bestemte oss derfor for at denne delen skulle være lærerstyrt. Før elevene fikk tilgang til wikien laget vi dermed en mal for blant annet innholdsfortegnelsen og organiseringen av fagenes hovedområder.

7. Ulike roller

Vi gav vi oss selv og tre utvalgte elever ”organizer” status. I arbeidet med en wiki må faglærer være ”organizer” for å kunne få en fullstendig oversikt over elevenes aktivitet på de ulike sidene. Elevene som fikk en oppgradert status ble tildelt oppgavene som lay-out ansvarlige. Dette anser vi for vellykket, i og med at elevene laget en flott lay-out som de var synlig stolte av: I tillegg til denne oppgaven kan disse elevene avhjelpe lærerne i arbeidet med å godkjenne nye medlemmer og holde en overoppsikt med aktiviteten på wikien.

7. Elevstyrt wiki

Samtidig var vi også bevisste på at wikiene i hovedsak skulle være elevstyrte; følelsen av eierskap og engasjement til prosessen ville være sterkere dess tidligere elevene ble involvert, resonerte vi. Faglærernes rolle utover den innledende struktureringen vil dermed fremover være er å gi innspill til og evaluere innholdet, samt veilede enkeltelever, grupper og klassen i arbeidet med wikien.

7. Adganger

I forhold til adganger bestemte vi oss for at wikiene skulle kunne leses av alle, men bare redigeres av dens medlemmer. I første omgang; der både lærere og elever er i en læringsprosess, begrenser vi medlemmene til elevene i den utvalgte klassen. På sikt ser vi for oss en mulighet for å samarbeide med flere fag, klasser, årstrinn og skoler.

7. Hvert fagområde får hver sin wiki

Etter en avveining av fordeler og ulemper kom vi også frem til at vi ønsket en separat wiki for hvert fagområde av praktiske årsaker. Kjente wikier, som Wikipedia, er organisert som en stor wiki, uten at dette hemmer organiseringen av kunnskap eller brukervennligheten. Likevel anså vi bruken av wiki som såpass nytt for både oss og elevene at det ville være enklere å etablere og holde oversikt over fagspesifikke wikier. I tillegg kan man komme ut for at enkelte elever av ulike årsaker ikke skal delta i alle fag; disse elevene kan da bli medlem i den wikien som er aktuell for dem. Videre er det enklere for den enkelte lærer å holde oversikt og evaulere elevenes arbeid ved fagspesifikke wikier. Dette innebar at elevgruppen som deltok i dette prosjektet fikk tre wikier å forholde seg til. I et forsøk på å gi klassen en følelse av å ha en samlende hjemmeside for prosjektet, ordnet vi strukturen på hver wiki slik at "home" alltid fører til denne siden:

Wikiene er tenkt å gi elevene en oversikt over faget, som konkretiserer hva det forventes at de skal kunne ved skoleårets slutt. Faget automatiseringssystemer kan eksempelvis naturlig deles i tre fagområder. Så langt har elevene jobbet med fagområdet relestyring; som igjen kan deles inn i flere deler.



En wiki er ideell for å organisere informasjon i stadig nye undergrupperinger som dette. Hver underordnede del kan gis en innledning som forteller eleven hva som er formålet med akkurat den delen av faget, slik at eleven får et mer strukturert bilde av egen læring, og dermed sannsynligvis opplever økt motivasjon.



7. Wiki åpner for selvstendig arbeid uten lærers tilsyn

Vi gjorde oss ulike erfaringer med de situasjonene hvor elevene jobbet med wiki uten lærer tilstede. I et tilfelle skulle elevene gjøre seg ferdig med en presentasjon av et engelsksspråklig land på wikien, uten tilsyn. Resultatet ble at en tredjedel av klassen ikke hadde publisert noe som helst. En tredjedel av de som gjorde oppgaven publiserte kopi av materiale fra internettkilder uten å oppgi dette. De resterende to tredjedelene som utførte oppgaven viste en positiv faglig utvikling sammenlignet med resultater ved tradisjonelle skriftlige innleveringer. Elevene som ikke publiserte i det hele tatt har også ved andre tilfeller ikke levert skolearbeid innen fastsatte frister. Også de elevene som kopierte kilder har gjort dette ved tidligere anledninger. Samlet sett vil vi derfor anse situasjonen der elevene jobbet selvstendig med wikien som vellykket. Til tross for at elevene i stor grad fulgte samme adferdsmønster som tidligere, oppnådde de elevene som fokuserte på oppgaven og produserte materialet sitt selv, høyere måloppnåelse enn tidligere.

En annen erfaring ble gjort da læreren i elektrofagene ble syk. Det er svært vanskelig å få kvalifiserte vikarer på elektro, så elevene ble gitt i oppgave å jobbe videre med wikien på egenhånd. Læreren kunne da sitte hjemme og observere elevene mens de jobbet ved å følge med på nylige endringer. På denne måten virket ikke sykdomsperioden inn på elevenes faglige progresjon på samme måte som kunne vært tilfelle uten wikien som læringsarena. Wiki åpner for den grad av samarbeid som er ofte er formålstjenelig dersom elever jobber uten tilsyn; elevene kan hjelpe hverandre, og dra nytte av å være gode på ulike områder. Arbeid med wiki medfører derfor etter vår erfaring langt bedre læringsmiljø og motivasjon for læring enn om klassen blir satt til mer tradisjonelle innleveringsoppgaver.

7.Fremtidige funksjoner

Wikien skal fungere som en digital og dynamisk idébank; et slags digitalt oppslagsverk som på sikt kan tenkes å følge elevene i det videre utdanningsløp innenfor de gjennomgående fagene engelsk, data- og elektronikksystemer og automatiseringssystemer. Wikien skal være en ressurs for elevene i læringen, og en arena hvor de kan finne, dele og bruke kunnskap i forbindelse med tverrfaglige prosjekt, og fagspesifikk praksis, prøver og eksamener.

Elevgruppens engelsklærer hadde gjennom flere undervisningssituasjoner fått tilbakemeldinger fra elevene om at de oppfattet læreboken som ”kjedelig” og ”ensformig”. Læreverket denne elevgruppen benytter seg av i engelsk er i hovedsak basert på at elevene leser prosa- eller skjønnlitterære tekster, for så å svare på spørsmål som tester leserforståelse, og evne til muntlig og skriftlige fremstillinger. Engelsklæreren observerte at elevens oppmerksomhet, interesse og motivasjon for læring økte når de fikk i oppgave å samle inn og presentere informasjon i et digitalt medium.

Elevens engasjement ved bruk av digitale medier kan knyttes til hvordan de bruker IKT på fritiden. I følge Erstad (2005) opparbeider mange elever seg ferdigheter innenfor IKT hjemme som de ikke får mulighet til å ta i bruk i skolen. I så måte vil et prosjekt som tar i bruk wiki som læringsverktøy også åpne for at elever får brukt en annen kompetanse enn den skolen tidligere har etterspurt.

Som Liestøl, Fagerjord og Hannemyr (2009: 116) påpeker, er ikke sammensatte tekster noe nytt fenomen: ”Så lenge det har eksister skrift og bilder har det også blitt kommunisert med sammensatte tekster.”

............. I Automatisering skulle vi jobbe med læreplanmålet som omhandler relestyring. Læreplanmålet ble delt opp i naturlige delmål, og hver elev fikk utdelt et delmål som eleven skulle lage en wikiside om. Elevene fikk 5 skoletimer til å jobbe med wikien sin. De fleste elevene jobbet godt i timene. Og de leverte innen tidsfristen. Elektorlærer erfarte at det var vanskelig å vurdere wikisidene siden elevene skrev om forskjellige emner. Noen av emnene er vanskeligere enn andre. Det var også stor forskjell på hvor mye en kunne skrive om de forskjellege emnene. Vi hadde på forhånd lagt ut vurderingskritereir basert på en tabell Elisabeth Engum har utadbeidet. Elektrolærer fant ut at den må tilpasset elektrofaget litt bedre. Elektrolærers observasjon av elevene i undervisningen etter wikien er at elevene har hatt utbytte av å lage disse wikisidene og at elevene bruker wikien de har laget. I en timen overhørte lærer at eleven kommenterte til en annen elev: "dette kan jeg godt for jeg har laget wiki om det". Elektrolærer har også observert at elever bruker wikien sin istede for bøker eller andre internettsider når de skal slå opp å finne svar på spørsmål.

Erfaringer fra en annen elektroklasse Parallelt med at vi har jobbet med wiki i 1EFB på elektro, har en anne elektroklasse 1EFA blitt introdusert for wiki. De har lært hvordan de skal redigere wikien, om lover, regler og kildekritikk. Denne klassen har ikke fått satt av tid til å utarbeide wikisider. Elektrolærer har informert elevene i denne klassen om at wikien er et verktøy hvor de kan legge ut fagstoff, supplere og redigere andres sider. Alle elevene som vil kan bidra og det er ikke noe krav til at en elev skal legge ut noe på wikien. Elevene har også fått vite at de kan dra nytte av wikien sin når de for eksempel skal lese til prøver og skrive oppgaver, og at de kan bruke wikien både i år og neste år og senere når de skal begynne i jobb. De elevene som bidrar til wikien vil få en positiv uttelling på standpunktkarakteren sin. Hovedsider og menyer er bygget opp på forhånd av lærer, likt som i 1EFB og mål for hvert underpunkt er skrevet inn.

Det har vist seg at de flinkeste elevene i klassen har bidratt til denne wikien, de syntes det er gøy. Det er ofte disse elevene som er først ferdige med oppgaver og som har tid innimellom til å holde på med wikien. Når vi ser på wikien til 1EFA ser vi at noen av elevene har lagt ut masse på denne wikien og at den jevnlig fylles opp med tekst og blilder. Det er elevene selv som bestemmer hva de vil skrive inn og hvor. jeg ser at etter å ha gjennomgått et tema kommer det gjerne en forklaring på en wikiside med tekst og tegning.

Konklusjon Vi har en opplevelse av at de fleste elevene syntes det var kjekt å jobbe med wiki. Det er de flinkeste og mest motiverte elevene som har vært meste aktive. Elever som ikke er like motiverte har gjort wikioppgaven fordi de må og ikke lagt så mye arbeide i den. Erfaringen som elektrolærer sitter igjen med er at å bruke wiki i en vanlig vurderingssituasjon ikke er så aktuelt. Elektorlærer ønsker i fremtiden å bruke wiki som et verktøy for elevene, hvor de kan dele kunnskap jobbe sammen og utvikle nye sider som de senere kan bruke og slå opp i. Wiki kan brukes for å differensiere opplæringen. De "flinke" elevene er som regel først ferdig med oppgaver i praksis og teori og må ofte vente på resten av elevene. Mens de venter kan de bygge opp sider i wikien. Disse elevene vil da lære mens de bygger opp wikien samtidig som de ser at de skaper et nyttig produkt. De andre elevene som ikke bidrar til wikien vil kunne bruke den som oppslagsverk. Forhåpentlig vil de etterhvert få lyst til å bidra til wikien selv. Får å få flest mulige elever til å bidra må det nok belønnes i form av bedre karakterer. aen mulighet er å si at elever som ønsker å oppnå karakteren 5 eller 6 må bidra til wikien.


 * 8.0** **KONKLUSJON**

I følge Erstad (2005) viser prosjekter ved flere norske skoler at ”… digitale læringsressurser gir en ny tilgang til informasjon og måter å kommunisere på, og (…) skaper nye måter å organisere læringsarbeidet på.”

Prosjektet; det vil si wikien; er i en startfase slik vi ser det. Å reflektere rundt pedagogisk bruk av digitale hjelpemidler har gitt oss verdifull innsikt i veien fremover. Ikke bare har vi klarere for oss hvilke utfordringer som ligger foran oss i arbeidet med å øke egen, kollegaers, og elevers digitale kompetanse – vi har også blitt mer bevisst på hvilke uutnyttede ressurser elevene besitter. Selv om vår wiki ikke har nådd sitt fulle potensial enda har den utvilsomt hevet vår og elevenes digitale kompetanse, økt det tverrfaglige samarbeidet, og kanskje viktigst; fremmet elevenes motivasjon for læring.


 * 9.0** **KILDER**

Erstad, Ola:[|Digital kompetanse i skolen], Universitetsforlaget, 2005

Fagerjord, Liestøl og Hannemyr: [|Sammensatte tekster. Arbeid med digital kompetanse i skolen], Cappelen 2009

ITU: ITU Monitor 2009: Skolens digitale tilstand Hentet 31. juli 2009 fra: [|http://itu.no/Ny+rapport:+ITU+Monitor+2009+-+Skolens+digitale+tilstand.9UFRDG0f.ips]

Medietilsynet: Trygg bruk-undersøkelsen - rapport 2008. Hentet 31. juli 2008 fra []

Munkvold m.fl: [|Nettbasert undervisning], Høyskoleforlaget 2008.

O'Reilly, Tim: What Is Web 2.0 Hentet 31. juli 2009 fra: []

Utdanningsdirektoratet: [|Digitale læringsplattformer], Utdanningsdirektoratet, 2006

Wikibooks.org:IKT i utdanningen. Barn og unges digitale hverdag Hentet 31. juli 2009 fra [] Wikipedia